Usvajanje šest zdravih životnih navika moglo bi smanjiti rizik od razvoja demencije, pokazuje istraživanje. Stručnjaci također kažu da bi se koristi mogle postići ako vježbate samo deset minuta dnevno – polovicu onoga što se preporučuje.
Stručnjaci kažu da bi samo nekoliko promjena načina života moglo značajno smanjiti rizik od razvoja demencije koja je u porastu u cijelom svijetu.
Jedna nedavna studija procijenila je stotine sudionika – koliko je njihov život zdrav, dajući im rezultat između nula i šest na temelju različitih faktora. Na primjer, izvođenje ‘zdrave’ razine vježbanja dodijelilo im je jedan bod. Nasuprot tome, volonteri koji se nisu znojili barem deset minuta dnevno tri ili četiri dana u tjednu nisu dobili ništa za ovu kategoriju.
![](https://ordinacija.vecernji.hr/wp-content/uploads/2017/04/ecaba2077dd0b1253c7185a4b38a4db3-720x480.jpg)
Ostale životne navike odnose se na konzumaciju alkohola, status pušenja i kvalitetu sna. Druga dva faktora bila su društvena interakcija i hobiji.
Svih 2537 volontera, koji nisu imali demenciju kada je studija počela, praćeni su dvije godine.
Analiza je pokazala da su sudionici koji su osvojili najmanje četiri boda imali 29 posto manju vjerojatnost da će pokazati znakove kognitivnog pada do kraja, u usporedbi s bilo kim tko je dobio tri ili manje. I svaki bod povećanja ukupnog rezultata povezan je s 18 posto nižim rizikom od kognitivnog pada, koji se smatra prekursorom demencije.
![](https://ordinacija.vecernji.hr/wp-content/uploads/2022/05/da046535e1bf274d7b10a4fcbbda9491-720x480.jpg)
Dobrobiti su također bile još izraženije među sudionicima koji su patili od kardiometaboličkih bolesti, poput moždanog ili srčanog udara.
Vođenje neaktivnog načina života – definirano kao ocjena tri ili manje – povezano je s trostrukim rizikom od ranog kognitivnog pada.
Oko 29,98 posto slučajeva ranog kognitivnog pada ne bi se dogodilo da su sve starije osobe s kardiometaboličkim bolestima vodile aktivan način života, rekli su autori studije.
![](https://ordinacija.vecernji.hr/wp-content/uploads/2019/02/391529b4e6c4148e8d2e31bbd686f969-720x480.jpg)
Kako razlikovati obične simptome starenja od Alzheimera?
U studiji je jedan bod dodijeljen volonterima koji su zadovoljili svaku od dolje navedenih kategorija:
- Vježbanje: Biti aktivan više od deset minuta ‘gotovo svaki dan’ ili ‘tri ili četiri dana u tjednu’.
- Pušački status: Nikada nisam pušio ili sam prestao pušiti.
- Konzumacija alkohola: Rijetko pije svaki mjesec.
- Društveni kontakt: Sastajanje više od tri puta mjesečno radi društvenih aktivnosti ili tri puta tjedno s drugima u susjedstvu.
- Slobodne aktivnosti: Svakodnevno čitanje knjiga ili novina, svakodnevno korištenje interneta ili kartanje barem dva puta tjedno.
- Kvaliteta sna: Zaspite ili se ne probudite lako.
H. A.